Сутність та аналіз змісту ключових заборон в ісламській економічній доктрині - Оксана Юркевич (Фінансовий простір, 2021)
В основі ісламської економічної доктрини лежать релігійні заборони, які власне і визначають специфіку форм ісламських фінансових відносин та інструменти їх реалізації. Доктринальними заборонами є ріба, гарар, мейсір, харам. Згідно вимог ісламської юриспруденції можна змоделювати три типи економічних транзакцій, у двох з яких, згідно ісламської економічної доктрини, виникає ріба. Гарар є другим важливим елементом в системі заборон, які визначають специфіку ісламської економічної доктрини. Для визначення наявності в тій чи іншій угоді гарар, має бути не просто невизначеність, а невідомість. Майсір повністю відкидається ісламом, під яким розуміють дохід, якій є не результатом вкладання капіталу або праці, а що утворився в наслідок якоїсь випадковості. Категорія харам оперує двома поняттями – позитивне («дозволене», халяль) та негативне («заборонене», харам). Ісламська економічна доктрина визначає принципи, методи, форми та інструменти ведення економічної діяльності відповідно до релігійної етики, а ісламські фінанси – спосіб  реалізації фінансових відносин з метою отримання саме халяльного прибутку.